Endetarmen

skjul] * [|1] [|Beskrivelse] 
 * Endetarmen** eller **rektum** er en del av [|fordøyelsessystemet], den delen som følger etter [|tykktarmen]. Hos [|mennesker] er endetarmen ca. 10-15 cm lang. Hos [|dyr] varierer lengden med [|arten].
 * ==Innhold==
 * [|2] [|Analkjertler hos dyr]
 * [|3] [|Undersøkelser av endetarmen]
 * [|3.1] [|Rektaleksplorasjon]
 * [|3.2] [|Rektoskopi] ||

Beskrivelse
Endetarmen utvider seg til **rektumampullen**, som er lagringsplass for [|avføringen]. Den gastrokoliske refleks forårsaker kontraksjoner i [|magesekken] og [|tynntarmen], som presser innholdet gjennom tarmkanalen. Dette fører til strekking av endetarmsveggen etterhvert som innholdet i tarmen øker. Dette stimulerer [|defekasjonsrefleksen] (avføringsrefleksen), som fører til at tarmen slipper ut innholdet gjennom **analkanalen** (de siste 4 cm hos mennesket) og [|endetarmsåpningen] ([|anus]). [|Slimhinnen] i endetarmen bidrar til å suge opp [|væske] og [|salter] fra avføringen. Tarmens oppsugningsevne utnyttes blant annet til å gi [|medisiner] som [|stikkpiller] eller som [|miniklyster]. [|Bakteriefloraen] i endetarmen ([|kolibakterier]) produserer dessuten [|K-vitaminer] som tilføres [|kroppen] gjennom tarmens oppsugningsevne. Disse er svært betydningsfulle for blodets [|koaguleringsevne]. 

Analkjertler hos dyr
Mange dyr har såkalte **analkjertler** som sitter i analkanalen, nær endetarmsåpningen, eksempelvis [|hunder], [|katter], [|ilder] og [|stinkdyr]. Disse skiller ut et illeluktende duftstoff som dyret blant annet bruker til å markere seg og/eller forsvare (stinkdyr) seg med. Det hender av og til at dyra kan få problemer med tømmingen av disse kjertlene, noe som kan være smertefullt. Om man ikke selv kjenner til hvordan kjertlene tømmes manuelt, bør man søke hjelp hos [|veterinær]. 

Undersøkelser av endetarmen
 ===[|Rektaleksplorasjon] er en undersøkelse der [|legen] undersøker [|pasientens] endetarm med en finger i endetarmen. Undersøkelsen gir informasjon om muskelstyrken i lukkemuskelen, som kan være viktig ved [|isjias]. En stor del av tilfellene av [|tykktarmskreft] befinner seg så langt nede i endetarmen at [|kreftkulen] kan kjennes ved rektaleksplorasjon.=== Foran endetarmen hos [|menn] ligger [|prostata], som er lett å undersøke ved rektaleksplorasjon. Hos [|kvinner] gir rektalundersøkelse god oversikt over bakre flate av [|livmor] og [|mormunnen]. På grunn av skepsis mot undersøkelsen gjøres den antagelig langt sjeldnere enn faglig ønskelig. Det fortelles at en [|konge] ikke fikk utført undersøkelsen under konsultasjon med livlegen (man gjør ikke slik med en konge). Kongen døde dessverre. 

Rektoskopi
Rektoskopi er en god og enkel undersøkelse av [|slimhinnen] i endetarmen / [|rektum]. Etter tømming med avførende [|miniklyster] 1-2 timer før undersøkelsen, settes et plastrør inn i endetarmen. I undersøkerens ende av plastrøret monteres et håndtak med lyskilde, lupe og feste til en [|ballong] som gjør det mulig å pumpe luft inn i plastrøret og opp i endetarmen. Slimhinnen av endetarmen som er klappet sammen vil da blåses opp/ spiles ut slik at det er lett å inspisere slimhinnen. Plastrøret er på forhånd smurt med eksplorasjonskrem slik at det glir lett oppover i endetarmen. Dette gir mulighet for å inspisere hele slimhinnen ofte 16 til 18 cm oppover i endetarmen. Ved å kunne se direkte på slimhinnene er det mulig å se [|betennelsesforandringer], karforandringer som [|hemorroider] og [|kreftforandringer]. Rektoskopi gjøres ved [|sykehus] og på endel [|legekontorer]. Alternativer til rektoskopi er [|coloskopi] og [|sigmoidoskopi].